שאלה מן השרשים שבידנו שעשרה תנאים יש בבית ואחר כך יתחייב במזוזה הדר בו לקיים מצות עשה. שאחד מהם הוא שיהיה לו משקוף ואז מחייב במזוזה נסתפקנו עתה בית שהמשקוף שלה הקורה שהבית נשען עליה והדלת חובט על הקורה אם בית זה חייב במזוזה אם לאו. אם נאמר אחר שהדלת חובט על הקורה והקורה משקוף לה אין לך משקוף יותר חזק מזה וחייבת או נאמר שהמשקוף צריך להיות בפני עצמו מלבד קורת הבית כפי הנהוג בכל הבתים וזה יצא מן הכלל ופטורה יורנו המורה כדת מה לעשות ושכמ"ה אכי"ר:
תשובה קודם שנבוא להשיב על נדון שאלתינו יש לנו לחקור ולידע אם המשקוף והמזוזות צריך שיהיו לבד מכותלי הפתח ר"ל אם אחר שבנו הפתח בכותליו צריך שיעשו המשקוף והמזוזות מעץ או מאבן וישימו על כותל הפתח או דילמא אין צריך אלא בכותלי בנין הפתח די ויהיה חייב במזוזה הואיל ומשפין שם הכותל מכאן ומכאן אין לך מזוזות ומשקוף יותר מזה וזה החילי בעזרת צורי וגואלי:
גרסינן במנחות פרק הקומץ את המנחה דף ל"ד אמר אמימר האי פיתחא אקרנא חייב במזוזה אמר לי' רב אשי לאמימר והאי לית ליה פצימין אמר לי' עדי פצימיו ע"כ ופירש רש"י אקרנא. בקרן זוית של בית. והא אין לה פצימין: מזוזות. אלא ראשי הכותלים: א"ל עדי פצימיו. הרי. כלומר אלו ראשי הכותלים הן הן פצימין:
והרב בעל שלש הגיבורים כתב וזה לשונו כתב רי"אז ז"ל וזה הן הפצימין עמודים שהן מעצים מאבנים שקובעים אותן בצידי הפתח ומעמידין בהן הדלתות והן סמוכות עליהן ועל אותן הפצימין נאמר וכתבתם על מזוזת ביתך ופעמים שהבניין עשוי מאבני גזית ואין צריך לקבוע עמודים בצידי הפתח אלא משפין שם הבניין יפה מכאן ומכאן והכותלים שמכאן ומכאן הן במקום פצימין שמעמידין בהן הדלתות עכ"ל:
הרי לך מסוגיית זאת דפתח שאין לה פצימין דהיינו מזוזות אלא ראשי הכותלים הן מזוזותיו. די בכך וחייב במזוזה וקרינן ביה על מזוזות ביתך וכמו שכתב רי"אז ז"ל:
ועוד נראה לי להביא ראייה מאותה סוגיא שהביא הש"ס לעיל מזה דנראה משם לפי פירוש התוספות דאם עשו המזוזות והמשקוף מכותלי הפתח עצמו אבנים שוים ולא יהיה אבן נכנס ואבן יוצאת שהפתח הזאת חייבת במזוזה וזה לשונה גרסינן בגמרה שם דף ל"ג ע"ב אמר רבא הני פיתחי שימאי פטורין מן המזוזה מאי פיתחי שימאי פליגי בה רב ריחומי ואבא יוסף חד אמר דלית להו תקרה וחד אמר דלית להו שקופי עכ"ל הגמרא ופירש רש"י ז"ל פיתחי שימאי: מקולקלין ואשמין כמו זקן אשמאי דאמרינן בקידושין: דלית להו תקרה: אשקופה עליונה: שקופי. מזוזות: לשון אחר תקרה. שאין הבית מקורה שקופי. אשקופה עליונה: וכתבו התוספות ז"ל דלית להו תקרה פירוש מקום שהפתח שוקף שם מלמעלה אינו שוה אלא אבנים מן הכיפה אבן נכנס אבן יוצאת וכעניין זה דלית ליה שקופי שאין שם מזוזות אלא אבנים בולטות כגון שיני חומה וכעין זה בפרק קמא דעירובין גבי סוכה ומה שפירש רש"י לשון אחר דלית להו תקרה שאין הבית מקורה קשיא מי גרע משערי חצרות דחייבין במזוזה כדאמר פרק קמא דיומא:
הרי לך שפירשו התוספות שכשאמר רבא דפיתחי שימאי לפי פירוש ראשון של רש"י דהיינו אסקופה עליונה פטורין היינו דוקא שהמשקוף אינו שוה אלא אבני הכיפה אבן נכנס ואבן יוצאת אבל אם הוא שוה שהדלת יכול לסגר הטיב פשיטא דחייב במזוזה דאין לך משקוף ומזוזות יותר מזאת וה"ה שקורת הבית לפי דעתם יכול להיות למשקוף אם יהיה שוה דמה לי לעשותו מאבני הכיפה או מקורת הבית כיון דהכל תלוי שיהיה שוה והדלת יסגור הטיב:
ועוד יש לי ראיה אחרת ממנחות שם דף ל"ד זה לשונו איתמר לול פתוח מן הבית לעליה אמר רב הונא יש לו פתח אחד חייב במזוזה אחת שני פתחים חייב בשתי מזוזות ע"כ וכתב הרב נימוקי יוסף ז"ל דרך העולם כשעושין ארובה באמצע עלייה עולים לה מן הבית במעלות ועושין פתח אחד למטה כדי שלא ירדו מן העלייה לבית שלא ברשות ועושין בעלייה ארבע מחיצות סביב לארובה למעלה ועושין בו פתח כדי שלא יעלו אלא ברשות ופעמים שאין עושין אלא אחד לחטה ואלו נועלין מכאן ואלו נועלין מכאן עכ"ל ודין זה כתבו אותו כל הפוסקין ומרן בשולחנו סימן רפ"ז: הא קמן דלפי דעת הרב ז"ל ושאר הפוסקין שפירשו שעושין בעלייה ארבע מחיצות סביב לארובה למעלה ועושין בו פתח דמשמע דבהכי הוי פיתחא מעלייא וחייב במזוזה ולא פירשו אם עושין בפתח משקוף או לא וזאת בודאי דבר תמוה כיון דמשקוף נמי חיוב גמור הוא דבלאו הכי אין חייב במזוזה אלא על כרחיך צריך לומר משום דמסתמא אית להו דקורת תקרת העלייה היא משקוף הפתח והוי תקרת העלייה משקוף כשר להתחייב במזוזה ומשום הכי לא הזכירו אם עושין משקוף או לא דהניחו אותו משום דהוי דבר פשוט:
וכן כתב הרמב"ם פרק ה'. מהלכות מזוזה זה לשונו חתך קנה והכניס בו מזוזה ואחר כך חיבר הקנה אל קנים אחרים והעמיד מן הכל מזוזת הפתח פסולה מפני שקדמה קביעת המזוזה לעשיית מזוזת הפתח ע"כ:
הרי לך דמזוזת של קנים מזוזת מעלייא אלא שפסולה מפני שקדמה קביעת המזוזה לעשיית הפתח דפסול משום תעשה ולא מן העשוי וכן לקמן בפרק ו' כתב וזה לשונו עשרה תנאין וכו' ואחד מהם שתהיינה לו שתי מזוזות ומשקוף: הרי דלא קפיד ממה יהיו המזוזות והמשקוף אם יהיו של עץ או ש אבן או של קנים או כותלי הבית או קורת הבית רק קפיד שצריך שתהיינה לו שתי מזוזות ומשקוף ואם איתא דכותלי הבית וקורות הבית לא סגי למזוזות ולמשקוף הוי ליה לפרש ולא ליסתום דבריו ולכתוב ושתהיינה לו שתי מזוזות ומשקוף אלא וודאי דכותלי הבית וקורת הבית הוי מזוזות ומשקוף לחייב הפתח במזוזה:
וכן כתב הרב נימוקי יוסף זה לשונו שקופי. אע"פ שיש לו תקרה מלמעלה רחבה אם אינו בולט מתחת התקרה כשיעור טפח שהדלת שוקף ומכה בו ומעכבו מלצאת כדרך כל הדלתות אינו ראוי למזוזה ע"כ:
הרי לך בברור דעת הרב ז"ל שאם הקורה רחבה שבולט מתחת התקרה טפח שהדלת שוקף ומכה בו ראויה להיות למשקוף וחייב במזוזה:
וכן כתב הטור י"ד ס' רפ"ז זה לשונו פתח שאין בו אלא מזוזה אחת וכו' אם הפתח ממלא כל הריוח כזה חייב שכותלי הבית שמן הצדדים חשובים כמזוזות. וכתב הרב בית יוסף שרבינו הוציא דינו ממה דגרסינן בפר' הקומץ אמר אמימר האי פתחא אקרונא חייב במזוזה ולקחן בסוף דבריו כתב דהאי שהשמיט הרמב"ם ההיא דפתחא דאקרונא איפשר דטעמא משום דממילא משמע שראשי הכותלים הם חשובים מזוזות עכ"ל:
עוד כתב הטור באותו סימן וז"ל אין הפתח חייב במזוזה אפילו עומד במקום החייב אלא א"כ עשוי כתקונו כיצד שתהא לו מזוזות ומשקוף על גביהם ואם המשקוף שהדלת שוקף עליו מלמעלה אינו ישר אלא אבן נכנס ואבן יוצאת או שאין המזוזה ישרה אלא אבן נכנס ואבן יוצא פטור ע"כ:
נראה מדבריו ברור שאם המזוזות והמשקוף שהדלת שוקף עליו מלמעלה הם אבנים שוים כתקונם חייב במזוזה כדברי התוספות שכתבתי לעיל וכמו שכתב הרב ב"י שם זה לשונו רבינו סתם דבריו כדברי התוספות והרא"ש אבל רש"י והרמב"ם לא פירשו כן שר"שי פירש דלית ליה תקרה: אסקופה עליונה: ל"א שאין הבית מקורה: והרמב"ם כתב כפירוש אחרון ע"כ:
ומעתה נבוא לנדון שאלתנו שנסתפק ה"ה על בית שהמשקוף שלה הקורה שהבית נשען עליה והדלת חובט על הקורה אם בית זה חייב במזוזה או לא ואען ואומר דבוודאי הגמור דחייב במזוזה נון שהדלת חובט על הקורה בשוה הוי הקורה משקוף מעלייא לחייבה במזוזה כמו שהוכחנו מכמה פוסקין הרא"ש והתוספות ונימוקי יוסף והטור דכולהו סבירי להו מסוגיית הגמרא דכותלי הבית וקורת הבית מזוזות ומשקוף קרינן להו כמו שכתבתי לעיל מהאי פתחא אקרונה דנראה משם בהדייא דכותלי הבית במקום מזוזה הם עומדי' ואין צריך להיו' בפני עצמו וכמו שכתבו ריא"ז ומרן והכנסת הגדולה:
ועוד מהאי פיתחי שימאי לפי התוספות והטור דכל היכא דמקום שהפתח שוקף שם מלמעלה ישר ושוה ואין אבני הכיפה אבן נכנס ואבן יוצאת שהדלת יכול לסגר הטיב דחייב במזוזה וה"ה נמי כפי סברתם דהכל תלוי בשוה וישר שקורת הבית אם יהיה שוה והדלת יכול לסגר הטיב דהוי משקוף ויהיה חייב במזוזה דמאי שנא כיון שאבני הכיפה כשהם שוים חייב במזוזה משקוף נמי כן דמה לי שהמשקוף יהיה מאבני כותלי הבית או קורת תקרת הבית כיון שהוא שוה והדלת יכול לסגר הטיב וודאי דמשקוף מעלייא הוי וחייב במזוזה:
וגם מההיא דלול שבעלייה שפירשו דבעשיית ארבע מחיצות סביב הלול הוי פתחא מעלייא לחייבה במזוזה וכתבו אותו כל הפוסקין ולא הזכירו בדבריהם עשיית משקוף והלא אם לא יש משקוף אין חייב במזוזה. והיאך חייבו במזוזה אלא וודאי משום דאית להו דקורת תקרת העלייה הויא משקוף להתחייב במזוזה:
העולה מדברינו לפי סוגיות ודברי הפוסקין הוא דבית זה שהמשקוף שלה הקורה שהבית נשען עליה דבודאי דמשקוף מעלייא הוא אם הדלת חובט על הקורה בשוה וסוגר הטיב דאין משקוף יותר חזק מזה וחייבת במזוזה ואין צריך שהמשקוף והמזוזות יהיו בפני עצמן ולית דין צריך בשש:
הנראה לדעתי כתבתי להלכה ולא למעשה עד אם יסכים עמי הרב היושב על כסא ההוראה שמלכותו יכון עד יבא ינון אכי"ר בסדר ובשנת לשכנו תדרשו ובאת שמה לפ"ק:
הצעיר אברהם פירננדיס יצ"ו