שאלה נב תגר אחד ישמעאלי לא היה לו יכולת לשלם ממון חובו לראובן היהודי וכדו לפייסו נתן לו כריכה אחת של בגדים ויקרים בעד מקצת חובו והוא הלך חוץ לעיר למצוא מקום לפרנסתו ויהי בעבור הימים ראה ראובן בתוך הכריכה הנ"ל לבוש יפה ויקר הערך מכסף וזהב מרוקמת והכיר בו שהיה רגיל בו הישמעאל הנ"ל ללבוש על בניו כשהיה מל אותם והנה חשקה נפשו של ראובן לעשות מאותו בגד מפה קטנה לכסות בניו בעת ברית מילה כנהוג בתוך עם הגולה ופקפק בהיתר הדבר ובא לשאול דין תורה הילכך יורה לנו המורה ושכמ"ה:
תשובה גרסינן בפרק כל הצלמים דף מ"ז בעי ר"ל המשתחוה לדקל לולבו מהו למצוה באילן שנטעו מתחילה לכך לא תיבעי לך דאפילו להדיוט נמי אסור כי תיבעי לך באילן שנטעו ולבסוף עבדו לענין מצוה מי מאיס כלפי גבוה או לא וסלקא בתיקו ופרש"י ז"ל לולבו מהו למצוה את"ל יש נעבד במחובר אצל גבוה לענין מצות לולב מאי ע"כ:
והתוספות כתב בשם רשב"ם ז"ל והנך  מלבושי כומרים נוי שלהם הוא ולא של ע"ז וככרות שמביאין דורון מותרים שהרי אין מביאין לע"ז כי אם לגלחים ולכומרים ותקרובת ע"ז לא הוו שאין דרכן להאכיל לע"ז כדורות הראשונים עד כאן לשון רשב"ם ז"ל:
הנה למדנו מכל זה דמשמשי ע"ז כמו מלבושי כומרים לית בהו משום ע"ז דנוי שלהם הוא ולא של ע"ז:
ומר"ן כתב בטור יורה דעה ז"ל מלבושין שלובשין כהני האליל כשנכנסין לבית אליל נוי שלהן הן ולא נוי של אליל ואפילו ביטול אינם צריכים:
והב"י כתב דמלבושין שלובשין הכהנים כשנכנסין לבית אליל נוי שלהן הוא ולא נוי של אליל ואפילו ביטול אינם צריכים כן כתבו הת"ו שכתב רשב"ם בשם רש"י וכ"כ הרא"ש בפ' ר' ישמעאל והמרדכי כתב בשם רא"ם וראבי"ה כתב בשם רבן גמליאל להתיר משום דאף יוצא בהם להתנאות כנגד המלכים:
והרב בית יוסף בשלחנו הטהור כתב ז"ל  נרות ושעוה של אלילים אסורים לנר מצוה דשבת ודחנוכה ודבית הכנסת וכן תכשיטי הכהנים כגון המעילים שלובשין כהניהם לא יתקן מהם טליתות ולא שום דבר מצוה משום דמאיסי:
ובסעיף י"א כתב מלבושים שלובשים הכהנים כשנכנסים לבית אלילי' נוי שלהן הן ולא נוי של אלילים ואפילו ביטול אינם צריכין:
באופן שמצינו לימידין דמלבושין לית בהו משום ע"ז משום דנוי שלהן הן ולא של ע"ז:
אכתי פש גבן לחקור אם הישמעאלים יש  בהם צד ע"ז או לא:
הרמב"ם כתב בפרק י"ג ממאכלות אסורות ז"ל יראה לי שכל מקום שאמרנו בענין זה ביין שלנו שהוא אסור בשתייה ומותר בהנייה מפני צד נגיעה שנגע בו הגוי כשהיה הגוי עובד אלילים אבל אם היה איסורו בגלל גוי שאינו עובד אלילים כגון ישמעאלי שנגע ביין שלנו שלא בכוונה או שטפח ע"פ החבית הרי  זה מותר בשתייה עד כאן לשון הרמב"ם ז"ל:
והרב כסף משנה כתב על דברי הרמב"ם שמאחר שהוא סובר שכל גוי שאינו עובד ע"ז אינו אוסר בהנאה היאך כתב גר תושב שקבל עליו ז' מצות כמו שביארנו יינו אסור בשתייה ומותר בהנייה דמשמע דאם חיסר מלקבל אחת מהשבעה אוסר בהנאה ומי גרע גר תושב שקבל עליו בפירוש שש מצות ועבודה זרה מכללם מגוי דקים לן דלא פלח עכו"ם ולא קיבל עליו שאר מצות ז' ויש לומר דע"כ לא קאמר רבינו שאינו אוסר בהנאה אלא בגוי שהוא מבני דת דלא פלחי עבודה זרה אבל אם הוא מבני דת דפלחי עבודה זרה אעפ"י שזה קיבל עליו שלא ע"ז לא יצא מכלל אומתו עד שיקבל שבע מצות דאז נעשה גר תושב גמור והכי דייק לישנא דרבינו שכתב וכל גוי שאינו עובד עבודה זרה כגון אלו הישמעאלים דמשמע דוקא בכי האי גוונא שהוא מאומה שמוחזקים שאינם עובדים ע"ז הוא דיינו מותר בהנאה אף על פי שלא קיבל עליו בפירוש שלא, לעובדה אבל אם הוא מאומה דפלחי לע"ז צריך לקבל עליו ז' מצות ואם חיסר אחת מהן אוסר בהנאה דעדיין בכלל אומתו היא:
וכתב הבית חדש מכאן הורו מקצת הגאונים להתיר בהנאה יינן של ישמעאלים כשידוע שלא נגע בו גוי והרמב"ם מקיל עוד דבמגען שלא בכוונה מותר אפילו בשתייה כי היכי דהקילו במגע גוי גופיה דאף ע"ג דבכוונה אסור בהנאה שלא בכוונה מותר בהנאה א"כ בישמעאלים דמגעו בכוונה אסור בשתייה שלא בכוונה מותר אפי' בשתייה והכי נקיטינן עד כאן לשון הבית חדש ז"ל:
כתב הרשב"א כבר ביארנו שגר תושב שקבל עליו שבע מצוות יינו מותר בהנאה לפיכך יש מהגאונים שהתירו יינן של ישמעאלים בהנאה שהדבר ידוע שאינם עובדים ע"ז וכן כתב הרמב"ם וכתב עוד שמגען בלא כוונה מותר אף בשתייה באופן שמצינו שישמעאלים אינם עובדים ע"ז:
ובזה נבוא להשיב שאלתינו בא בהיות שהוכחנו שישמעאלים אינם עובדים ע"ז בנ"ד נמי שראובן מצא באותו הכריכה בגד שנוהג הישמעאל לכסות על בניו בעת שמל אותם לית בהו שום פקפוק לעשות מאותו הבגד מפה קטנה לכסות על בניו בעת ברית מילה ומותר לראובן לעשות מפה קטנה לכסות על בניו בעת ברית מילה כנהוג בתוך עם סגולה ואין לפקפק בדבר משום דרוב עמודי ההוראה סוברים דישמעאלים אינם עובדים ע"ז ואפילו שנאמר שישמעאלים עובדים ע"ז כבר הוכחנו דמלבושים שלובשין הכהנים כשנכנסים לבית ע"ז נוי שלהם הוא ולא נוי של ע"ז ואם כן לית באותו הבגד שום צד של ע"ז ומימילא דמותר לעשות מאותו הבגד מפה קטנה לכסות על בניו של ראובן בעת ברית מילה זהו מה שהעלה מצודתי כתבתי להלכה ולא למעשה עד יסכים עמי הרב היושב על כסא ההוראה כי לו נאה להורות כסאו יהיה נכון עד כי יבוא ינון אכי"ר:
תם ונשלם ביום חמישי כ"ז לחודש ניסן שנת התקנ"ז לפ"ג
אלה דברי הצעיר עמנואל אוהב ן' דנא יצ"ו
בדפוס אלמנה ויתמי המנוח כהר"ר יעקב פרופס כ"ץ זצ"ל
דירתם ברחוב שטרויא מאריק עש זיבנטי הויז פון דיא נייאי גאס